The long road: from ENIAC to iPad

What was in the beginning...
... is still under discussion (both in IT and otherwise).

But it is likely that humans started to compute soon after the first days. Besides fingers, sticks and stones, one of the first computing devices was probably the abacus that came into use as early as about 2700-3000BC (different sources offer different dates, e.g. Ifrah suggests 2700BC). Another device that could be considered a sort of computer was the weighing scale used to compare the weight of an object with another.

1500. aasta paiku olevat [L] Leonardo da Vinci ehitanud (vaieldav!) esimese mehaanilise arvutusseadme - aritmomeetri. Too seade võimaldanud siiski vaid liitmistehet.

1623 ehitas saksa leidur [L] Wilhelm Schickard kuuekohaliste arvude liitmist ja lahutamist võimaldava masina (see ei olnud aga programmeeritav; masina joonised läksid hiljem kaotsi ning avastati uuesti alles 19. sajandil). 1640. aasta paiku (mõnedel andmetel 1645) ehitab hilisem kuulus prantsuse matemaatik, füüsik ja filosoof, kuid tollal veel üsna noor [L] Blaise Pascal seadme, mida ta nimetab "aritmeetiliseks masinaks" (ka autori nime järgi [L] Pascaline ja veel mitu sarnast nimekuju) ja mis pidi aitama tema arveametnikust isa tema igapäevatöös. See suutis juba teha kõiki nelja põhitehet (ehkki jagamine toimus korduva lahutamise teel).

1632. aastast pärineb selline tänaseni vanema põlvkonna inseneride seas kasutatav riist nagu [L] arvutuslükati. Loojaks oli Oxfordis töötanud vaimulik ja matemaatik [L] William Oughtred, kes kasutas teise inglase [L] Edmund Gunteri poolt veidi varem loodud logaritmilist skaalat. Tänapäevase lükati juures kasutatava liikuva akna lisas 1859. aastal prantslasest suurtükiväeleitnant [L] Amedeé Mannheim.

1705. aastal avaldab saksa matemaatik [L] Gottfried Wilhelm Leibniz</a> töö "Kahendaritmeetika selgitus", milles kirjeldas tänapäevase kahendsüsteemi aluseid (kahendsüsteemi jäljed aga viivad palju kaugemale ajalukku).

1800 leiutab prantsuse kangur [L] Jacquard</a> esimese programmeeritava tööstussüsteemi - kangasteljed, millele anti muster ette perfokaartidel.

1822 ehitab [L] Charles Babbage</a>, üheks tänase arvuti isaks peetav inglane, "differentsiaalmasina" ( Difference Engine ) ja 1830. aasta paiku "analüütilise masina" ( Analytical Engine ; esimest käitati vända abil käsitsi, teist pidi käitama aurumasin; mõlemad aga jäid lõplikul kujul valmis tegemata). Ühe huvitava tegelasena Babbage'i kõrval aga tuleb mainida tema assistenti, kelleks oli tollal väga ebatüüpilise juhtumina noor daam nimega [L] Ada Augusta Byron</a> (kuulsa poeedi tütar), hilisem leedi Lovelace. Kuna on säilinud tema kirjeldused ja märkused Babbage'i analüütilise masina kohta, millest mõnda võib pidada tänaste arvutiprogrammide eelkäijaks (neid aga ilmselt reaalselt siiski ei käivitatud, kuna masin jäi lõplikult valmis ehitamata), peetakse teda tinglikult maailma esimeseks programmeerijaks - 1980. aastal nimetas USA Kaitseministeerium oma loodava programmeerimiskeele tema auks [L] Adaks</a>.

1837 leiutab [L] Samuel Morse</a> morsetähestiku, 1857 kasutab  [L] sir Charles Wheatstone</a> (laia profiiliga leidur, muuhulgas leiutas ka kontsertiina ehk väikese lõõtspilli) esmakordselt andmete salvestamiseks paberlinti - alguse saab linttelegraaf, kus morsetähestiku punktid-kriipsud kantakse aukudena kaherealisele paberlindile (punktid ühele, kriipsud teisele reale). Seda võib lugeda üheks olulisemaks tänaste andmekandjate eelkäijaks.

1874/1878. (eri andmed) aastast pärineb rootslase [L] Willgodt Odhneri</a> aritmomeeter, mille üht edasiarendust teab [L] Felixina</a> ka eestlaste vanem põlvkond - seda toodeti N. Liidus massiliselt veel eelmise sajandi 70-ndatel aastatel.

1889 patenteerib saksa päritolu ameerika statistik [L] Herman Hollerith</a> elektrilise tabulaatormasina, mis loeb andmeid perfokaartidelt. Masin leiab kasutust USA 1890. aasta rahvaloenduse andmete töötlemisel. Hollerithi firma liitub hiljem 1911. aastal kolme teise firmaga ning 1924 võtab liitunud firma nimeks International Business Machines Corporation ehk [L] IBM</a>.

1926 patenteeritakse [L] pooljuhttransistor</a>.

1936 leiutatakse [L] Dvoraki klaviatuur</a> - üks tänaseni kasutusel olevatest alternatiividest tavalisele [L] QWERTY-klahvistikule</a>.

Esimene arvuti

Selles küsimuses madistavad targad mehed tänase päevani. Milline oli siis ikkagi kõige esimene tänapäeva arvuti? Harilikult on enamlevinud variante neli: a) [L] ENIAC</a> ( Electronic Numerical Integrator And Computer ) - käivitati 1943 USA-s Pennsylvania Ülikoolis John W. Mauchly (1907-80) ja J. Presper Eckerti (1919-95) juhtimisel. Siin on veel üks ajalooline vastasseis - nimelt ehitas mõni aasta varem oma arvutusseadme prototüübi ka Iowa State College'i professor John Vincent Atanasoff ja et Mauchly temaga kohtus, vaieldakse arvuti idee originaalsuse ja päritolu üle tänaseni. 1973. aastal tunnistas kohus Atanasoffi ja tema toonase assistendi Berry võitjaks. ENIAC oli aga kindlasti esimene puht-elektronarvuti ning soodsate asjaolude tõttu ka esimene praktilist kasutust leidnud üldotstarbeline arvuti.

b) [L] ABC</a> ( Atanasoff-Berry Computer ) loeti ülalmainitud kohtuprotsessil seega maailma esimeseks digitaalseks elektronarvutiks, kuid ka see otsus pole leidnud ühest heakskiitu.

c) [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Colossus_computer">Colossus</a> - käivitati 1942 Inglismaal. Colossus oli eelkõige deshifreerimisvahend - teda kasutasid <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Bletchley_Park">Bletchley Parki deshifreerijad</a> sakslaste murdmatuks peetud Enigma-nimelise kodeerimisseadme koodide lahtimuukimisel ja ilmselt andsid sellega suure panuse sõjaõnne pööramisse liitlaste kasuks. Vaieldakse aga, kas Colossus oli arvuti või n.ö. "madalam" aparaat...

d) [L]  <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Konrad_Zuse">Konrad Zuse</a> (1910-95) looming - 30. aastate Saksamaal ehitas arvuteid Konrad Zuse. Esimene arvuti, Z1 valmis aastail 1936-38, kuid hävines pommirünnakus (Märkus: 1986-89 ehitas nüüd juba auväärses vanuses leidur selle täpse koopia!). Tema parandatud (nüüd releedel põhinev) Z3 nägi ilmavalgust enne ENIACi - 1941. aastal. Autor üritanud oma loomingut pakkuda armeele V-2 rakettide juhtimiseks, kuid kindralid polnud huvitatud ning sõjalõpu kaoses hävines ka arvuti prototüüp. Z3 oli ENIACist "moodsam" seetõttu, et kasutas kahendsüsteemi - viimane töötas kümnendsüsteemis. Ka peavad paljud tehnikaajaloolased Konrad Zuse loodud Plankalkül-programmeerimiskeelt esimeseks nüüdisaegseks programmeerimiskeeleks (paljud seni esimeseks peetud keele ALGOLi funktsioonid olid seal juba olemas). Seega eeskätt muidugi sakslased, aga ka paljud teised uurijad peavad Konrad Zuset esimese tänapäevase arvuti loojaks. Samas aga puudub senini ühtne seisukoht (ühe kriitikana on toodud välja, et Z3 oli elektromehaaniline ja mitte elektrooniline seade) - seega võib igaüks oma arvamuse ise kujundada....

Kiviaeg

1944. aastal valmis [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Edvac">EDVAC</a> - esimene arvuti, millel oli tänapäeva mõistes salvestatud programm ja mis kasutas esimesena kahendsüsteemi.

1945. (mõnedel andmetel 1947 - tegemist on ühe arvutiajastu levinuima anekdootliku juhtumiga, mille detailide üle vaieldakse, kuid ilmselt leidis see ka tegelikult aset) aastast pärineb väljend "bug" - legendaarne naisprogrammeerija [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Grace_hopper">Grace Murray Hopper</a> leiab Harvardi Mark II arvutist viga otsides lülituste vahele ära surnud ja lühise tekitanud koi. Siit arendati ka väljendid "debug" ja "debugger".

1948 luuakse [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Univac">UNIVAC</a>, esimene ärilistel eesmärkidel valmistatud arvuti. Samal aastal patenteerivad Bell Labsi töötajad John Bardeen, Walter Brattain ja William Schockley esimese transistori (esimesed katsetused pärinevad juba eelnevast aastast).

1950 saavad esimese arvuti nimega [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/MESM#MESM">MESM</a> valmis ka venelased. Nõukogude Liidu (ja kogu endise idabloki) arvutustehnika areng jäi rezhiimi suletuse tõttu aga üsna kehvaks, suur osa toodetud arvutitest jäid Lääne masinate viletsateks kloonideks (ehkki oli ka erandeid, pidurdas rezhiimi rumalus olulisel määral tehnika arengut). Samal aastal sõnastab briti matemaatik [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Turing">Alan Turing</a> nn. [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Turing_Test">Turingi testi</a> - mistahes masin (sh arvuti) on intelligentne siis, kui temaga eemalt suhtlev inimene ei saa aru, et suhtluspartneriks pole inimene, vaid masin.

1954 hakkab Texas Instruments tootma transistoreid kommertstootena ning 1956 luuakse esimene transistoreil põhinev arvuti [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/TX-0">TX-O</a> ( Transistor Experimental Computer ).

1958 töötatakse Texas Instrumentsis välja esimene [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Integrated_circuit">integraalskeem</a>.

1960 avab IBM New Yorkis esimese automatiseeritud tehase transistorite tootmiseks.

1963 - [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Engelbart">Douglas Engelbart</a> patenteerib arvutihiire.

1964 luuakse Dartmouthi kolledzhis [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/BASIC">BASIC</a>, tänini laialt kasutatav lihtne programmeerimiskeel (tänapäeval vist enim levinud Microsofti Visual Basicu vormis). DEC loob esimese eduka miniarvuti [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/PDP-8">PDP-8</a>.

1966 töötab IBM välja esimese ketassalvesti.

1967 teeb IBM esimese [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Floppy_disk">flopiketta</a>.

1968 demonstreerib Douglas Engelbart Stanfordi Uurimisinstituudis kasutajaliidest, mis pruugib klaviatuuri, hiirt ja ekraaniaknaid. Robert Noyce ja Graham Moore panevad aluse Intel Corporationile.

1969 jääb ajalukku mitme olulise sündmusena. Tinglikult võib seda pidada Interneti sünniaastaks - luuakse esimene [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Packet_switching">pakettsidevõrk</a> nelja USA ülikooli vahel. Asutatakse AMD ( Advanced Micro Devices Inc. ). AT&amp;T töötab välja [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Unix">Unixi</a>. Xeroxi laborites töötatakse välja laserprinteri põhimõtteline skeem. Lisaks võib samast aastast mainida ka veel inimese jõudmist Kuule ning [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Linus_Torvalds">Linus Torvaldsi</a> nimelise poisi sündimist Helsinkis.

1970. Xerox asutab PARC-i ( Palo Alto Research Center ).

1971 töötab [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Niklaus_Wirth">Niklaus Wirth</a> välja  [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Pascal_%28programming_language%29">Pascali</a>. IBM võtab kasutusele 8-tollise "pehme" flopiketta.

Pronksiaeg

1972. Intel teeb valmis esimese 8-bitise mikroprotsessori 8008 (taktsagedusega 200 kHz). Luuakse [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Atari">Atari</a>, mis toob turule esimese kommerts-videomängu [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Pong">Pong</a>. [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Bill_Gates">William H. Gates III</a> ja [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Paul_Allen">Paul Allen</a> loovad oma esimese firma nimega  [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Traf-O-Data">Traf-O-Data</a>. Esitletakse uudseid 5,25-tolliseid diskette.

1973. [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Gary_Kildall">Gary Kildall</a> kirjutab PL/M keele baasil uue operatsioonisüsteemi nimega [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/CP/M">CP/M</a> (mida aastaid hiljem kasutas veel "Juku"-nimeline nõukogude uunikum). Esmakordselt mainitakse trükisõnas mikroarvutit. [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Bob_Metcalfe">Bob Metcalfe</a> töötab koos kolleegidega välja [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Ethernet">Etherneti</a> võrguspetsifikatsiooni. [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Early_IBM_disk_storage#IBM_3340">IBM 3340 kõvakettaseade koodnimega Winchester</a> (sel oli kaks 30MB ketast, mistõttu insenerid nimetasid seda kuulsa vintpüssimudeli järgi "30-30") saab aluseks kõigile teistele "vintidele".

1974. Uued 8-bitised mikroprotsessorid: 8080 Intelilt ja 6800 Motorolalt. [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Dennis_Ritchie">Dennis Ritchie</a> saab valmis [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/C_%28programming_language%29">C</a> ( [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Brian_Kernighan">Brian Kernighani</a> rolli üle vaieldakse; arendus algas 1969. aastal).

1975. Bill Gates ja Paul Allen kirjutavad oma BASICu ja hakkavad seda litsentseerima. Traf-O-Datast saab [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Microsoft">Microsoft</a> (alguses kujul Micro-Soft). IBM tutvustab esimest kantavat arvutit. Ilmuma hakkab ajakiri "Byte". USA-s avatakse esimene arvutite jaemüügikett "Computer Store".

1976. [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Steve_Jobs">Steve Jobs</a> ja  [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Steve_Wozniak">Steve Wozniak</a> asutavad [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Apple_Inc.">Apple'i</a> ja hakkavad oma [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Apple_I">Apple I</a> turustama konstruktorilaadses vormis kasutajatel endal kokkupanemiseks. [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Wang_Laboratories">Wang</a> toob turule oma tekstiprotsessori, mis on kirjutusmasina ja arvuti omalaadne hübriid. Asutatakse US Robotics. Intel ja AMD sõlmivad ühilduvuskokkuleppe.

1978. Intel tutvustab 4,77 MHz 8086 protsessorit. Asutatakse Hayes Microcomputer Products, tuntud modemitootja.

1979. Ilmub [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Visicalc">VisiCalc</a>, tänapäevaste tabelitöötlussüsteemide esivanem. Asutatakse Seagate ja 3Com. Tutvustatakse IBM 3800 laserprinterit ja esimest 16-bitist mikroprotsessorit Motorola 68000.

1980. Microsoft proovib luua AT&amp;T Unixist (!!!) 8086-versiooni ja tuleb lagedale [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Xenix">XENIX OS-i</a> nimelise Unixi klooniga, kuid siis avastab Seattle Computer Productsi nimelise naaberfirma projekti oma operatsioonisüsteemi loomiseks ning hakkab seda endale kauplema. Projekti nimeks on algselt [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/86-DOS">QDOS</a> ( Quick and Dirty Operating System ), hiljem nimetab SCP selle 86-DOSiks. Paralleelselt peab MS läbirääkimisi IBM-iga, varustamaks nende arvuteid oma operatsioonisüsteemiga (enamiku allikate järgi ei olnud neil seda tollal veel olemaski!). Seagate toob turule 5,25" Winchester-kõvaketta, Sony töötab välja 3,5-tollise disketi. Intel tutvustab 8087-matemaatikaprotsessorit ning Philips ja Sony töötavad välja CD-audiostandardi.

1981. Microsoft saab korporatsiooniks ning omandab (viisi üle vaieldakse) SCP DOSi, nimetades selle [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/MS-DOS">MS-DOSiks</a>. Tootmisliinilt tuleb esimene [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/IBM_PC">IBM PC</a> (IBM 5150), mida alguses pakutakse kolme erineva operatsioonisüsteemiga. Novell loob tänapäevase kohtvõrgu esimese eellase, mis võimaldab andmevahetust eri arvutite kõvaketaste vahel. Asutatakse Silicon Graphics. Intel ja AMD jätkavad endiselt koostööd protsessorite vallas.

Rauaaeg

1982. Intel tutvustab 6-MHz 80286-mikroprotsessorit. IBM PC-d turustatakse algselt CP/M-86 operatsioonisüsteemiga, kuid Microsoft toob turule MS-DOS 1.1 ja saavutab sellele püsiva koha IBM PC süsteemina. Asutatakse Sun ja Adobe, ilmub ka SunOS 1.0 (tänase [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Solaris_%28operating_system%29">Solarise</a> esivanem). Ilmub esimene IBM PC kloon. Mouse Systems hakkab pakkuma IBM PC-le mõeldud hiirt. Philadelphias asuv Drexeli ülikool läheb ajalukku nõudega, et igal tudengil oleks personaalarvuti.

1983. IBM toob turule [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/IBM_PC_XT">PC XT</a>, Apple vastab omalt poolt  [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Apple_Lisa">Lisa</a> ja  [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Apple_IIe">IIe</a> väljalaskmisega ( [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Apple_Macintosh">Macintoshi</a> täpse väljalaskeaasta üle vaieldakse - 1983 või 1984). Microsoft tutvustab [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Microsoft_Windows">Windowsi</a> algvarianti. Asutatakse Compaq, Borland ja Electronic Arts. Wangi firma loob SIMM- mälumooduli. [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Stroustrup">Bjarne Stroustrup</a> töötab välja [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/C%2B%2B">C++</a>. Tarkvaraturule ilmuvad Lotus 1-2-3, Wordperfect 3.0 ja Multi-Tool Word (MS Wordi eellane), [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/NetWare">Novell Netware'ist</a> saab esimene PC-de võrgu-operatsioonisüsteem. [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Stallman">Richard M. Stallman</a> alustab [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/GNU_Project">GNU projekti</a> ehk uue Unixi-laadse operatsioonisüsteemi loomist - [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Free_software_movement">vaba tarkvara liikumise</a> algus.

1984. IBM laseb välja [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/PC_AT">PC AT</a>, IBM Portable PC ning EGA graafikaadapteri. Philips hakkab tootma PC-dele CD-ROM-e. Silicon Graphics alustab võimsate 3D-graafikatööjaamade tootmist. HP toob turule LaserJeti printeriseeria. [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Mit">MIT-s</a> töötatakse välja [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/X_Window_System">X Window System</a> (seega on praeguseni Unixitel-Linuxitel pruugitav graafiline keskkond üksjagu vanem kui MS Windows). Aleksei Pazhitnov kirjutab Moskvas prototüübi ühele tuntuima arvutimängule - [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Tetris">Tetrisele</a> (üht selle klooni mängis siinkirjutaja mõni aasta hiljem eestikeelsena Totruse nime all; selles peeti isegi TTÜ meistrivõistlusi).

1985. Apple'i asutaja Steve Jobs lahkub (lüüakse minema?) firmast ja asutab NeXT Inc-i. Microsoft üllitab Windows 1.0

1986. IBM PC AT saab 8 MHz protsessori. Microsoft annab välja MS-DOS 3.2.

1987. Sun tutvustab SPARC-tööjaama, IBM demonstreerib 20 MHz taktsagedusega [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/I386">386-protsessoriga PC-d</a>. IBM loob PC-DOS 3.3, Microsoft toob turule Windows 2.0 ja Windows/386, ühiselt tuuakse avalikkuse ette uus operatsioonisüsteem [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Os/2">OS/2</a>. Ilmub VGA graafikastandard. Inteli ja AMD rahumeelne koostöö saab otsa - toimub esimene kohtuvaidlus.

1988. Intelilt 25 MHz 386DX ja 16 MHz 386SX. [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Scsi">SCSI-liidesestandard</a> leiab ametlikku tunnustust. Microsoftilt ilmub MS-DOS 4.0. Asutatakse Creative Labs (tuntud eelkõige SoundBlaster-tooteseeria järgi). HP alustab DeskJet-printeriseeria tootmist.

1989. Intelilt ilmub [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Intel_80486">486-protsessor</a>. Pannakse alus [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/PCMCIA">PCMCIA</a> standardile. Creative Labs toob turule SoundBlasteri.

1990. Ilmub [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Windows_3.0">Microsoft Windows 3.0</a> - seeria esimene arvestatav toode. IBM töötab välja XGA graafikastandardi. Berkeley Ülikooli 4.3BSD vabaneb täiesti AT&amp;T Unixi kommertskoodist ja moodustab omaette tarkvaraperekonna [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/BSD">BSD Unixite</a> näol.

Internetiaja algus (laiemas mõttes)

1991. Linus Torvalds saadab uudisegruppidesse teate "uue Unixi-laadse operatsioonisüsteemi" loomisest - [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Linux">Linuxi</a> sünd. Microsoft arendab Windowsi ja OS/2 ideid segades välja Windows NT 3.0, ilmub ka MS-DOS 5.0. SunOS muutub Solariseks. Creative Labsi SB Pro Deluxe'ist saab esimene PC stereohelikaart ja HP ScanJet IIc-st esimene värviskanner. Intel tutvustab PCI-siinistandardit. Internetti lubatakse esmakordselt kasutada kommertseesmärkidel - algul tekib E-turundus, siis ka E-kaubandus ja E-äri, järk-järgult aga saab Internetist igapäevaelu lahutamatu osa.

1992. Microsoftilt ilmub [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Windows_3.1x">Windows 3.1</a>. William H. Gates tunnistatakse USA rikkaimaks inimeseks.

1993. Intel esitleb Pentium-protsessorit. Pinnacle Micro esitleb CD-R-i. Microsoftilt ilmub [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Windows_NT">NT</a> 3.1. Windowsi tarkvara müügimaht ületab esmakordselt DOS-i oma. Mitme suurfirma ühistööna töötatakse välja Plug-and-Play standard. Berkeley ülikooli Unixi-variandist nimega BSD arenevad umbes ühel ajal välja [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/FreeBSD">FreeBSD</a>, [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/OpenBSD">OpenBSD</a> ja [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/NetBSD">NetBSD</a>, tänaseni üsna edukad vabad Unixi variandid.

1994. Ilmub [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Windows_3.1x">Windows 3.11</a> (for Workgroups), NT 3.5 (Workstation ja Server -versioonid) ja viimane MS-DOS: 6.22. Apple töötab välja QuickTime -multimeediastandardi. Luuakse Netscape 1.0. Motorola, Apple ja IBM üritavad luua riistvaraplatvormi, mis toetaks kõiki levinud operatsioonisüsteeme peale Windowsi. Iomega töötab välja [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Zip_drive">ZIP-kettad</a>. Intel tunnistab, et ca 2 miljonil müüdud Pentium-protsessoril on probleeme ujukomatehetega. Ilmub [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/USB">USB</a> standardi esimene avalikum tööversioon 0.7.

1995. Microsoft teeb Netscape'ile ettepaneku mitte luua oma brauserist Windowsi versiooni. Netscape'i keeldumine vallandab nn. brauserisõja. Intel toob turule P6 (Pentium Pro) protsessori. Microsoftilt ilmub [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Windows_95">Windows 95</a>, Office 95 ja NT 3.51. DVD-standardi esmatutvustus. Alguse saavad kaks tänaseks väga levinud ühendusstandardit [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/IEEE_1394_interface">IEEE 1394</a> (FireWire) ja USB.

1996. Microsoftilt ilmub NT 4.0 ja Office 97 esmaversioon. Netscape'i Navigator 2.02-le vastukaaluna toob MS välja esimese reaalselt kasutatava Internet Exploreri versiooni 2.0.

1997. Microsofti monopoli-kohtuasja algus.

1998. Intelilt ilmub Pentium II -protsessor. Microsoft annab välja [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Windows_98">Windows 98</a>. Netscape kuulutab oma Navigatori lähtekoodi vabaks, aasta lõpus ostab AOL Netscape'i ära. Apple toob välja iMac-i ja jõuab üle mõne aja taas kasumisse. Võrgufirmade aktsiate maruline tõus USA turul, võrguäri buumi algus. USB 1.1 standard leiab laia kasutajaskonna ning sellest saab pikkamööda üks valitsevaid välisseadmete ühendusviise.

1999. Intel tutvustab Pentium III -protsessorit, AMD vastab Athloniga. Microsofti kohtuasi jätkub - leitakse, et firma on taotlenud monopoli ja kahjustanud tarbijate huve. MS saab aasta lõpuks valmis [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Windows_2000">Windows 2000</a>.

2000. Y2K "Suur pauk" jääb siiski olemata. Protsessorite taktsagedused ületavad 1 GHz. Välja tuleb senisest kiirem USB 2.0 ning ilmuvad esimesed seda kasutavad andmekandjad (mälupulgad). Win 2000 tuleb välja üsna augulisena, SP-1 parandab ca 300 algvariandis esinenud viga. Ilmub ka [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Windows_ME">Windows ME</a>, ilmselt seni kõige ebaõnnestunum Windowsi väljalase. WordPerfect Office 2000 for Linux on koos StarOffice'iga esimene tõsine Linuxi kontoripakett.

Uuel sajandil

2001. Protsessori taktsagedused lähevad üle 2 GHz, Tarkvaraturul jätkub Microsofti ülemvõim (ilmub [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Windows_XP">Windows XP</a> ja Office XP), kuid Linuxi kontorirakendused muutuvad üha enam tõsiseltvõetavamateks. StarOffice muutub kommertstooteks, millele luuakse vaba paralleelversioon OpenOffice.org. [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Mac_OS_X">MacOS X</a> sulatab kokku traditsioonilise Maci ja Unixi.

2002: Neti jaoks pole mõneski kohas enam traate vaja. Tshiili ja hiljem ka Venetsueela näitavad MSile viisakalt ust - pretsedent vaba tarkvara levikuks riiklikul tasandil. Apple otsustab võtta kasutusele Inteli toodetel põhineva riistvaraplatvormi. Eestis toob BSA kampaania "Ära riski - ela pingevabalt" Windowsilt Linuxile üle nii mõnegi äraehmatatud arvutihuvilise. Sülearvutid jõuavad tavakasutaja jaoks kättesaadavasse hinnaklassi. Microsoft alustab peale XP-d järgmise Windowsi väljatöötamist, esialgu lubatakse 2003. aastaks.

2003: Wireless-võrgud levivad kiiresti, ka püsiühenduste hulk kasvab - kuid juba on näha ka asja pahupool viiruste ja muu pättvara näol. Madin vaba tarkvara ümber jätkub - Microsoft kaotab SuSEle laialt vastukaja leidnud konkursi Müncheni linnavalitsuse tarkvaraga varustamiseks, vaba tarkvara jätkab kiiret levikut ka paljudes arenguriikides. Vastiku liigutusega saab hakkama [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/http://en.wikipedia.org/wiki/SCO_Group">SCO</a>, kelle kehv finantsseis viib väljapressimise teele - alustatakse protsessi Linuxi vastu, mille 2.4 kernelis olevat osa koodi SCO intellektuaalomand (protsessi tegelikuks motiiviks pakutakse soovi panna IBMi end tüli vältimiseks üles ostma). Kaheaastaseks saanud Openoffice.org hakkab riigiasutustes MS Office'ile tõsist konkurentsi pakkuma (mitmed vastavad otsused alates Vabariigi valitsusest ja lõpetades ülikoolidega). Aasta lõpus ilmub Linuxi uus 2.6 kernel, millega paraneb tublisti uute väljundseadmete tugi. Aasta algupoole GPRS-vaimustusele tõmbavad sidefirmad hinnatõusuga vee peale. Uus laiatarbe-Windows viibib (tõsi, 2003 Server ilmub enam-vähem plaanipäraselt), Microsoft leiab vabanduse - tegelikult teeme suuremaid muudatusi, kui alguses plaanisime. Kaks skandinaavia ärimeest asutavad Tallinnas koos mõnede eestlastest partneritega firma nimega Skype.

2004: SCO'l kipub aur otsa saama (2.4 kernel, kaebuste põhiohver, hakkab ka vaikselt minevikku vajuma). Euroopas käib lahing tarkvarapatentide ümber, Richard Stallman käib Euroopa-kampaania raames ka Tallinnas. Microsoft teeb Eestile "soodsa pakkumise". Püsiühenduste hinnad jätkavad Eestis langustrendi. Uued 2.6 kerneliga Linuxi distrod, Sun loob Solarise vaba variandi OpenSolaris. Kauaoodatud Windows XP SP2 sisaldab välja tulles omajagu auke ja keerab nässu hulga installatsioone (süüdi pole siiski mitte ainult Microsoft, vaid ka kehvade rakenduste tootjad), Longhorn aga viibib endiselt. Esmakordselt annab tõsise probleemina endast märku võrguräkit - eriti Inglismaal saavad mitmed võrguäriga tegelevad firmad väljapressimiskirju peamiselt Ida-Euroopa päritolu kuritegelikelt rühmitustelt; nõutakse raha ja keeldujate võrgusüsteemid lubatakse halvata. Endiselt jätkub sõda viiruste ja rämpspostiga.

2005 - Euroopas saavad tarkvarapatentide pooldajad lüüa, EP võtab kogu seaduse päevakorrast maha. Pättvaranuhtlus Windowsi süsteemides jätkub. Longhorni/Vistat pole endiselt (lubatakse 2006. aasta alguses). Algselt kevadel ilmuma pidanud OpenOffice.org 2.0 lükkub sügisesse. Mac annab Eesti turul natuke tugevamini märku. Brauseriturul jätkub Firefoxi surve IE-le. Linuxi maailmas teeb kiire tõusu uustulnuk [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Ubuntu_%28operating_system%29">Ubuntu Linux</a>. Asutatakse YouTube ja mitmed muud populaarsed uue meedia lahendused. Google ostab ära Android Inc'i nimelise firma ja paneb aluse uuele edukale mobiilseadmete operatsioonisüstemile.

2006 - märtsikuus üritavad tarkvarapatentide pooldajad veel üht läbisurumist, seekord "patentide harmoniseerimise" nime all, ent Europarlament ei lase end enam lollitada. Pahavarauputus Windowsi peal jätkub. [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Windows_Vista">Windows Vista</a> hakkab viimaks valmima. Bill Gates teatab, et loobub kahe aasta jooksul järk-järgult põhikohaga tööst Microsoftis.. Nicholas Negroponte paneb aluse ühele väga põnevale projektile - arengumaade lastele suunatud [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Olpc">OLPC</a>-nimelisele arvutile. Paraku jookseb see mõni aasta hiljem Microsofti sekkumise tõttu suuresti liiva.

2007 - Vista tuleb aasta algul välja, reaktsioonid on erinevad (hiljem peetakse seda Microsofti ämbriks nr 2 ME järel). Kevade poole oodatakse Euroopas uut suuremat patendilahingut, see aga jääb esialgu tulemata - aasta sisse aga jäävad mitmed madinad MS OOXML-vormingu ümber, mida too üritab kõrvuti OpenDocumentiga standardina läbi suruda. MS Office 2007 toob kaasa mitmeid uuendusi, kuid ka tavakasutajate kriitika pälvinud uue väljanägemise ja uue failivormingu, mis eelmiste samalaadsete liigutustega ettevaatlikuks tehtud tarbijaid üksjagu häirib. Eestit raputavad aprillimadinad ning nendega kaasnevad DDOS-rünnakud, esialgu pääseb riik suhteliselt kergelt. Aasta lõpupoole osutub MS Vista suurimaks konkurendiks hoopis Windows XP, mis on saavutanud suure leviku ega taha uuele tulijale kohta vabastada. Linuxi maailmas jätkub Ubuntu valitsemine. Kurikuulus SCO protsess näib viimaks läbi saavat, firma saab IBM-ilt kohtus lüüa. Google asutab Open Handset Alliance'i - Androidist hakkab kujunema tõsine kivi Microsofti ja Apple'i kingade sees.

2008 - aasta algul jätkub sõdimine OOXML vs ODF, mais aga teatab Microsoft ODF ametlikust toetamisest MS Office 2007 Service Pack 2-s, samas kui vahepeal suure lärmiga ISO standardiks saanud OOXML jõuab firma kinnitusel täiel määral MS Office'isse alles Office 14-ga (tollane kavandatav ilmumisaeg 2009 lõpp või 2010 algus). Aprillis ilmub Ubuntu järgmine pika toega versioon 8.04 LTS, mis saab üksjagu kriitikat ebaküpsuse eest. Bill Gates loobub täistöökohast Microsoftis ja pühendab põhijõu enda heategevusfondile. XP on endiselt Vista suurim komistuskivi, ehkki Microsoft lõpetab viimaks XP müügi uutele arvutitele. Apple loob MacOS X põhjal uue süsteemi nimega iPhone OS (hiljem iOS), iPhone levib edukalt üle maailma (sh Eestis). Gruusias toimub sõjaline konflikt, millele eelnevad ja kaasnevad samalaadsed ründed kui need, mis toimusid aasta eest Eestis.

2009 - Microsoft tuleb välja [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Windows_7">Windows 7</a> nimelise vigade parandusega. MS peavaenlane on endiselt Google (Androidi turuosa kerkib aastaga paarilt protsendilt paarikümnele). Üle maailma jätkub kemplemine eri teemadel ( net neutrality, privaatsus). Hirmus kino [L] <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Pirate_bay">Pirate Bay</a> ümber. Sügisel levib uudis SCO elluäratamisest - ilmselt jätkub komöödia veel mõned aastad. IT Kolledzh hakkab arvutiklassides omamaist [L] <a href="http://www.estobuntu.org">Estobuntut</a> kasutama. Apple loobub PowerPC platvormist ja keskendub Intelile. Asutatakse Eesti IT Akadeemia. E-bay müüb (kahjudega) maha 2/3 varem kallilt soetatud Skype'ist.

2010 - Kurjad hiinlased kräkivad Google'i serveritesse, viimane pahandab ja ähvardab Keskriigist jalga lasta. Taani kehtestab ametlikult riigisfääris vabad failivormingud. Microsoft üritab CodePlexile vaba tarkvara maailmas laiemat toetust võita - sahistatakse sellestki, et tulevik võib ärimudelis suuremaid muudatusi tuua. Suni alla neelanud Oracle hakkab mitmete toodete litsentse kinni keerama ja alustab Google'i vastu kohtuteed, sellega aga pöörduvad mitmed vaba tarkvara projektid firma vastu ning näiteks OpenOffice.org'i põhitegijad otsustavad luua [L] <a href="http://www.documentfoundation.org/">eraldi sihtasutusel põhineva paralleelversiooni nimega LibreOffice</a>. Mobiilimaailmas on Androidist saanud selge liider. Vaba tarkvara aktivist ja juuraprofessor Eben Moglen asutab [L] http://en.wikipedia.org/wiki/Freedombox">Freedomboxi</a> projekti, loomaks lihtsat ja odavat "demokraatiamasinat" tsensuuri ja erinevat sorti rõhumise vastu.

2011 - Windows XP turuosa langeb viimaks alla 50%. Mobiiliturul teevad endiselt ilma Android ja iOS. Microsoft sõlmib partnerlusleppe (~ ostab ära?) Nokia. Steve Jobs loobub tervise tõttu Apple'i juhtimisest. Linuxi maailmas tekib üksjagu kära graafiliste kasutajaliideste (Unity, Gnome 3) ümber. LibreOffice 3.4 on Oracle'i OO.o-ga võrreldes selge samm edasi, viimane loobub OO.o ärilisest arendamisest. IT Kolledzhist saab esimene Linux Professional Institute'i akadeemiline koolituspartner Põhja-Euroopas.

For extra reading

 * CARLTON, J. Apple: The Inside Story of Intrigue, Egomania, and Business Blunders, Harper Paperbacks 1998. ISBN: 0887309658
 * FREIBERGER, P., SWAINE, M. Fire in the Valley: The Making of The Personal Computer, 2nd ed. McGraw-Hill 2000. ISBN: 0071358927
 * GATES, B. The Road Ahead. 2nd Revised ed. Pearson Elt 2008. ISBN: 140587932
 * ISAACSON, W. Steve Jobs. Simon & Schuster 2011. ISBN: 1451648537
 * LEVY, S. Hackers: Heroes of the Computer Revolution - 25th Anniversary Edition. O'Reilly 2010. ISBN: 1449388396
 * MOODY, G. Rebel Code: Linux And The Open Source Revolution. Basic Books 2002. ISBN: 0738206709
 * VISE, D., MAISEED, M. The Google Story: For Google's 10th Birthday. Delacorte Press 2008. ISBN: 0385342721